Baggrund – Åben national pulje rettet mod løsninger inden for mental sundhed og lighed i sundhed
Baggrund om indsatsområde 1: Opbygning af et lettilgængeligt tilbud i kommunerne til børn og unge i psykisk mistrivsel og med symptomer på psykisk lidelse
Børn og unge med psykisk mistrivsel og psykiske lidelser
Mental sundhed hos børn og unge i Danmark er en stigende udfordring, som viser sig i varierende grader af psykisk mistrivsel og psykiske lidelser.
En undersøgelse af skolebørns sundhed viser, at der er mange der mistrives, særligt et stort mindretal blandt de ældste skolebørn viser tegn på mistrivsel1.
Derudover, oplever mindst 16% af 0-9-årige børn i Danmark betydelige mentale helbredsproblemer, heraf bliver 8% diagnosticeret med en psykisk lidelse i hospitalsvæsnet, inden de fylder ti år2.
Tallene er alvorlige, og for at håndtere den stigende udfordring og som del af Regeringens 10-års plan for mental sundhed og psykiatri, har Sundhedsstyrelsen beskrevet den faglige ramme for et lettilgængeligt behandlingstilbud i kommunerne til børn og unge i psykisk mistrivsel3.
Rammen er en del af Regeringens 10-års plan for mental sundhed og psykiatri, og målet er at kunne sætte hurtigere ind og forkorte tiden fra børn og unge oplever symptomer på psykisk mistrivsel til den rette behandling sættes i gang3.
Der er brug for innovative løsninger, som kan hjælpe kommunerne med at løse opgaverne om et lettilgængeligt tilbud, som kan forbedre den mentale sundhed blandt børn og unge.
Kilder:
- Madsen KR, Román JEI, Damsgaard MT, Holstein BE, Kristoffersen MJ, Pedersen TP, Michelsen SI, Rasmussen M, Toftager M. Skolebørnsundersøgelsen 2022. København. Statens Institut for Folkesundhed, SDU. 2023.
- De første 1000 dage: mental sundhed – Sundhedsstyrelsen
- Nyt kommunalt behandlingstilbud til børn og unge i psykisk mistrivsel …
Baggrund om indsatsområde 2: Styrkede indsatser til mennesker med svær psykisk lidelse.
Psykiske lidelser er årsag til ca. 3.500 dødsfald årligt, og er således den fjerde hyppigste dødsårsag i Danmark[1]. Mennesker med psykiske lidelser lever markant kortere liv og med mere sygdom end resten af befolkningen. Det gælder især for mennesker med svære psykiske lidelser, som lever op til 15-20 år kortere end baggrundsbefolkningen, og ofte også lever med fx misbrug og samtidige komplekse sociale problemer som fx hjemløshed.
I den politiske aftale om en 10-års plan for psykiatrien og mental sundhed fremgår det, at der er behov for et løft af kvaliteten på tværs af den regionale psykiatri, socialpsykiatrien og det specialiserede socialområde ift. børn og unge, og der er brug for sammenhængende, tværfaglige og helhedsorienterede indsatser med afsæt i evidens[2].
Eksempler på behovet for innovative løsninger under indsatsområdet
Digitalisering og kunstig intelligens
Digitale løsninger kan medvirke til at øge adgangen til støtte og behandling tæt på patient og pårørende, og bedre anvendelse af kapaciteten i psykiatrien ved arbejdstidsbesparende indsatser.
Data og kvalitetsudvikling for evidensbaserede behandlingsprogrammer
I regi af 10-års planen for psykiatri bliver der løbende udviklet og implementeret flere indsatser for at opbygge psykiatrien. En del indsatser mangler dog tilstrækkeligt evidensgrundlag, og der er behov for, at nye behandlingsprogrammer følges op af grundig evaluering og effektmåling.
Samfundsøkonomiske analyser af sygdomsbyrde
Der er behov for at undersøge de samfundsøkonomiske omkostninger og effekter af behandlingsprogrammer i psykiatrien, fx ved effektmål som førtidspension, manglende ungdomsuddannelse, tabt arbejdsfortjeneste, sygedagpenge, omkostninger til sygehusophold.
Opmærksomhedspunkter
- Fokus kan være på tidsbesparende indsatser, både for patienter, hvor det øger tilgængelighed til sundhedsvæsnet, og for personalet i psykiatrien, der får bedre muligheder for at tilbyde behandling og mere kapacitet.
- Det er vigtigt at være opmærksom på ulighed, og indsatser skal ikke ”udkonkurrere” offentlige tilbud eller trække ressourcer ud af en presset psykiatri.
[1] Højgaard B, Kjellberg J. Fem megatrends der udfordrer fremtidens sundhedsvæsen KORA, 2017
[2] https://www.sst.dk/-/media/Udgivelser/2022/psykiatriplan/10AARS_PSYK-PLAN_260122_LOW.ashx?sc_lang=da&hash=AAEF690AFCD2E7998A4E687613C905ED
Baggrund om indsatsområde 3: Oplysnings- og afstigmatiseringsindsatser
Psykisk mistrivsel på arbejdspladser
Danskernes mentale sundhed er under pres, og udviklingen går den forkerte vej.
Fire ud af 51 kommer til at opleve psykisk sygdom på egen krop i løbet af livet.
Blandt den danske arbejdsstyrke mistrives 23%2 af de ansatte, ligesom 25% af det samlede sygefravær skyldes mentale lidelser med store konsekvenser for den enkelte og for samfundet til følge.
En analyse fra Det Nationale Forskningscenter for Arbejdsmiljø peger på, at stress alene koster 16,4 mia. kr. årligt for arbejdspladserne i tabt produktion og sygefravær, og her er ikke medregnet hverken øvrige samfundsøkonomiske konsekvenser i forbindelse med kontakter til sundhedsvæsenet mv. eller øvrige psykiske lidelser.
Depression er den sygdom med flest nye sygdomstilfælde i Danmark og årsag til mere end tre millioner ekstra sygedage om året – svarende til 13.000 fuldtidsstillinger årligt. I alt estimeres det, at depression koster 25 mia. kr. i tabt produktion. Dertil kommer, at der er en overhyppighed af unge, der mistrives, som i de kommende år træder ind på arbejdsmarkedet.
Udfordringerne er store – både for den enkelte og for arbejdspladserne. Således oplever arbejdspladserne et tilsvarende øget behov for konkret vejledning og lettilgængelige redskaber og værktøjer, herunder digitale løsninger, til dels at kunne fastholde medarbejdernes tilknytning til arbejdspladsen, men i høj grad også til at forebygge sygemeldinger og sikre mental trivsel generelt.
Kilder:
[1] Kessing et al., 2023
[1] Sundhedsstyrelsen, 2021